home


 * PROGRAMA PENTRU EXAMENUL DE BACALAUREAT LA ISTORIE.**
 * DOMENII DE CONȚINUT/CONȚINUTURI**
 * A. Popoare și spații istorice**
 * 1) Romanitatea românilor în viziunea istoricilor.
 * B. Oamenii, societatea și lumea ideilor**
 * 1) Secolul al XIX-lea - între democrație și totalitarism. Ideologii și practici politice în România și Europa.
 * 2) Constituțiile din România.
 * C. Statul și politica**
 * 1) Autonomii locale și instituții centrale în spațiul românesc (secolele al IX-lea - al XVIII-lea).
 * 2) Statul românesc modern : de la proiectul politic la realizarea României Mari (secolele al XVIII-lea - al XX-lea)
 * 3) România postbelică. Stalinism, național - comunism și disidență anticomunistă. Construcția democrației postdecembriste.
 * D. Relațiile internaționale**
 * 1) Spațiul românesc între diplomație și conflict în Evul Mediu și începuturile modernității.
 * 2) România și concertul european; de la ”criza orientală” la marile alianțe ale secolului XX.
 * 3) România în perioada ”Războiului rece”.


 * A. Popoare și spații istorice**
 * 1) **Romanitatea românilor în viziunea istoricilor.**

__**I. Etnogeneza românească. Trăsături generale.**__ geto - dacii - popor indo-european. - au intrat în contact cu lumea romană în secolul al II-lea î.Hr. 46 d. Hr. - Dobrogea este cucerită de către romani, fiind inclusă în provincia romană Moesia. 101 - 102 d. Hr. 105 - 106 d. Hr. - împăratul roman Traian cucerește o mare parte a regatului dac, condus de regele Decebal. Dacia devine provincie romană.
 * ||  ||   ||   ||   ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.4/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/18_dacian_dava.jpg/325167458/18_dacian_dava.jpg caption="18_dacian_dava.jpg"]] ||
 * 18_dacian_dava.jpg ||  ||
 * 18_dacian_dava.jpg ||  ||
 * 18_dacian_dava.jpg ||  ||
 * 18_dacian_dava.jpg ||  ||
 * 18_dacian_dava.jpg ||  ||
 * 18_dacian_dava.jpg ||  ||
 * 18_dacian_dava.jpg ||  ||
 * 18_dacian_dava.jpg ||  ||
 * 18_dacian_dava.jpg ||


 * ||  ||   ||   ||   ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.2/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/22_traian.jpg/325168396/22_traian.jpg caption="22_traian.jpg"]] ||
 * 22_traian.jpg ||  ||
 * 22_traian.jpg ||  ||
 * 22_traian.jpg ||  ||
 * 22_traian.jpg ||  ||
 * 22_traian.jpg ||  ||
 * 22_traian.jpg ||  ||
 * 22_traian.jpg ||  ||
 * 22_traian.jpg ||  ||
 * 22_traian.jpg ||

106 - 271 - stăpînirea romană la N de Dunăre. 271 - retragerea aureliană - împăratul roman Aurelian retrage armata și administrația romană de la N de Dunăre.
 * ||  ||   ||   ||   ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.3/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.2/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/17_dacian_oven.jpg/325166190/17_dacian_oven.jpg caption="17_dacian_oven.jpg"]] ||
 * 17_dacian_oven.jpg ||  ||
 * 17_dacian_oven.jpg ||  ||
 * 17_dacian_oven.jpg ||  ||
 * 17_dacian_oven.jpg ||  ||
 * 17_dacian_oven.jpg ||  ||
 * 17_dacian_oven.jpg ||  ||
 * 17_dacian_oven.jpg ||  ||
 * 17_dacian_oven.jpg ||  ||
 * 17_dacian_oven.jpg ||


 * II. Romanizarea geto-dacilor**


 * __Romanizarea__** - proces complex prin care :
 * **civilizația romană (cultura materială și spirituală) pătrunde în cadrul unei provincii romane.**
 * **populația autohtonă - preia elementele civilizației romane : limba latină, modul de viață, obiceiurile, religia.**
 * **limba latină - elementul principal al romanizării.**
 * ||  ||   ||   ||   ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.4/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.4/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/23_romanamphitea.jpg/325169984/23_romanamphitea.jpg caption="23_romanamphitea.jpg"]] ||
 * 23_romanamphitea.jpg ||  ||
 * 23_romanamphitea.jpg ||  ||
 * 23_romanamphitea.jpg ||  ||
 * 23_romanamphitea.jpg ||  ||
 * 23_romanamphitea.jpg ||  ||
 * 23_romanamphitea.jpg ||  ||
 * 23_romanamphitea.jpg ||  ||
 * 23_romanamphitea.jpg ||  ||
 * 23_romanamphitea.jpg ||

Pricipalii factori ai procesului de romanizare : - sincretismul religios. 7. **dreptul roman** - norme juridice romane au fost introduse și aplicate în provincia Dacia în limba latină.
 * 1) **administrația romană** - alcătuită din funcționari care conduceau toate segmentele vieții politice, sociale și economice din cadrul provinciei. Limba latină - limba oficială în cadrul administrației romane.
 * 2) **coloniștii** - aduși în număr foarte mare în provincia Dacia, din toate colțurile Imperiului. Erau vorbitori de limba latină.
 * 3) **armata**
 * 4) **veteranii -** după terminarea stagiului militar, o mare parte a veteranilor s-au stabilit în provincia Dacia. Au primit compesații bănești, funcții în aparatul administrativ, terenuri agricole și au întemeiat familii în provincie.
 * 5) **orașele romane** - centre economice, administrative, militare și religioase. Aveau statutul de colonii (Ulpia Traiana Sarmizegetusa, Napoca, Apulum) și de municipii (Tibiscum, Dierna).
 * 6) **religia** - interpretatio romana

Poporul român este rezultatul unei duble sinteze : Procesul de formare s-a încheiat în linii mari în secolul al VIII-lea. Limba română s-a format în paralel cu poporul român. Este o limbă neolatină, având la bază trei elemente : Începând cu secolul al VII-lea românii apar menționați în diferite documente medicale timpurii, cu denumirile de : **valahi, vlahi, blachi, volochi.** Românii văzuți de orientali :
 * III. Etnogeneza românească**
 * **sinteza daco-romană -** romanizarea a avut un rol important.
 * **asimilarea migratorilor (slavilor)** de către populația daco - romană.
 * **substratul dacic -** aproximativ 10% din fondul lexical al limbii române este alcătuit din cuvinte dacice.
 * **stratul latin -** aproximativ 60 % din fondul lexical al limbii române este reprezentat din cuvinte de origine latină.
 * **adstratul slav** - aproximativ 20 % din vocabularul limbii române este alcătuit din cuvinte de origine slavă.
 * IV. Românii în sursele medievale și moderne.**
 * tratatul militar STRATEGIKON - împăratul bizantin Mauricius în secolul al VII-lea.
 * lucrarea ”Despre administrarea imperiului”, a împăratului bizantin Constantin al VII-lea Porfirogenetul (secolul al X-lea).
 * corespondența împăratului bizantin Vasile al II-lea Macedoneanul (secolele al X-lea - al XI-lea termenul vlah în 980 și în 1020)
 * tratatul geografului persan Gordizi - ” Podoaba istorilor” (mijlocul secolului al XI-lea) conține informații despre originea poporului român.
 * secretarul împăratului Manuel Comnenul, Ioan Kynnamos, descrie campania bizantină împotriva maghiarilor, scrie despre vlahi că ”se zice că sunt coloni veniți demult din Italia”.

Românii văzuți de Occident : Romanitatea românilor este afirmată de umaniștii secolului al XV-lea. Aceștia erau procupați de antichitatea clasică și de tot ce acesta a lăsat în urma ei, fie vestigii materiale, fie populații și limbi de origine antică. Poggio Bracciolini (1380-1459) -continuitatea elementului roman în Țările Române, locuite de o populație romană de la Traian încoace și care nu și-a pierdut uzul limbii latine, transformată în limba română. Flavio Biondo (1392 -1463), secretar apostolic și erudit umanist - originea romană a poporului român. Enea Silvio Piccolimini (papa Pius al II-lea - 1458-1464)- a răspândit teoria despre originea romană a poporului român (și-a cules informațiile de la misionarii dominicani și franciscani) Demetrie și Laonic Chalcocondil Antonio Bonfini - a trăit la curtea maghiară între 1486 și 1502 ”românii sunt urmașii coloniei și a legiunilor romane din Dacia; acest adevăr este susținut de limba lor romană, pentru care românii s-au luptat, ținând la ea mai mult decât la propria lor ființă”. Argumentele invocate de către Bonfini : ruinele și inscripțiile romane, toponimele, Corvineștii și numele poporului român.
 * corespondența dintre papa Inocențiu al III-lea și Ioniță cel Frumos.
 * afirmări ale originii romane, din partea cronicarilor maghiari Anonymus și Simon de Keza.


 * Politizarea ideii romanității romanilor**
 * un element nou în secolul al XVI-lea - începutul scrisului în limba română.
 * domnia lui Mihai Viteazul în Transilvania atrage ostilitatea nobilimii maghiare.

Ștefan Szamoskozy (1562 -1612) - cuvinte dușmănoase la adresa românilor. Istoricul și diplomatul al împăratului Rudolf al II-lea, episcopul Nicolae Istvanffy își menține părerea obiectivă. Cronica lui Ioan Lucius, în 1666, Amsterdam, nu a negat continuitatea elementului roman în Dacia traiană, dar susține că el a fost sporit printr-o imigrare a bulgarilor de la S de Dunăre. Va fi folosită pentru a combate revendicările politice ale românilor, în secolul al XVIII-lea de către : istoricul austriac Engel ofițerul de justiție Sulzer teoria imigraționistă din secolul al XIX -lea a lui Robert Roesler. Teoria imigraționistă va fi combătută de către istorici români și străini: reprezentațiii Școlii Ardelene A.D.Xenopol E. Gibson, Th. Momsen, J.Jung, C. Patsch etc.


 * Romanitatea românilor în viziunea istoricilor din spațiul românesc**

3. Romanitatea românilor în epoca modernă și contemporană Inochentie Micu - Transilvania - Suplex ( secolul al XVIII-lea) Școala Ardeleană (secolul al XIX-lea). Invocau exterminarea și alungarea dacilor din provincie. Făceau recurs la originea romană, fără cel mai mic amestec străin. istoricii greci din Principate - Daniel Philiphide, Dionisie Fotino Cronicariii Ienichiță Văcărescu, Naum Râmniceanu. Curentul latinist - A.T. Laurian - ”Dicționarul limbii române” (1876)- sunt scoase din dicționar elementele nelatine- a dus la discreditarea școlii latine. Reprezentanții romantismului nu au insistat asupra dacilor ca element fondator al poporului român. Mihail Kogălniceanu în discursul din 1843 a făcut un elogiu lui Decebal ”cel ami însemnatrigă barbar care a fost vreodată” După formarea statului național român - teza originii pur latine a poporului român a început să fie considerată o eroare B.P.Hașdeu - ”Pierit-au dacii? ” (1860). -demonstra ca Școala Ardeleană, interpreta forțat izvoarele antice ”împuținarea bărbaților” invocată de Eutropius, amplificată în mod abuziv. Istoricii susțin că dacii au avut o pondere limitată în sinteza românească. (Grigore Tocilescu, Dimitrie Onciul, A.D. Xenopol, Nicolae Iorga). Arheologul Vasile Pârvan - fixează sinteza daco-romană într-un echilibru perfect. Constantin C. Giurescu (1935) - majoritatea locuitorilor Daciei Romane au constituit -o dacii și că romanismul a biruit în Dacia fiincă el i-a câștigat pe autohtoni.
 * 1. Cronicarii medievali**
 * Moldova**
 * Nicolae Olahus (1493-1568)
 * cronicarul Grigore Ureche (1590-1647)
 * Miron Costin (1633-1691) - ”De neamul moldovenilor”.
 * Dimitrie Cantemir (1673-1723) - ”Hronicul romano-moldo-vlahilor”
 * Țara Românească**
 * stolnicul Constantin Cantacuzino - ”Istoria Țării Românești” (secolul al XVII-lea).
 * 2. Cronicarii sași**
 * istoricul sas Valentin Frank von Frankenstein (1643-1697)
 * brașoveanul Martin Schmeitzel (1679-1747) - a ținut la universitatea din Halle - curs despre istoria Transilvaniei - a difuzat opiniile despre romanitatea românilor.

Nicolae Densușianu - ”Dacia preistorică” 1913 -susținea că de la Dunăre și Carpați s-a revărsat civilizația asupra celorlalte părți ale lumii. Teză preluată în perioada intrebelică și dezvoltată de câțiva istorici naționaliști. influiența slavă a fost exagerată. Mihai Roller - evidențierea rolului statului kievean în formarea statelor medievale românești.
 * Exagerarea rolului dacic**
 * Etapa Prosovietică**
 * După 1989, istoriografia a readus echilibrul în problema romanității românilor**
 * Lucian Boia - ”Istorie și mit în conștiința românească”**


 * B. Oamenii, societatea și lumea ideilor**


 * I. Secolul al XX-lea - între democrație și totalitarism**
 * Ideologii și practici politice în România și Europa**

Trăsăturile definitorii ale regimurilor democratice: Corespund principiilor înscrise în programele partidelor bazate pe ideologii politice de dreapta (liberale, conservatoare,creștin-democrate) sau de stânga (în cazul formațiunilor socialiste ori social - democrate)
 * 1. Ideologii și practici politice democratice în Europa**
 * aplicarea principiilor suveranității poporului și separării puterilor în stat
 * votul universal
 * libertatea opțiunilor politice
 * garantarea respectării drepturilor și libertăților cetățenești
 * egalitatea cetățenilor în fața legii.

Trăsăturile comune ale regimurilor politice totalitare din secolul al XX-lea:
 * 2. Ideologii și practici politice totalitare în Europa**
 * existența partidului unic și a unui dictator în fruntea statului
 * încălcarea de către regim a drepturilor omului
 * cultul personalității
 * controlul absolut al statului asupra societății
 * lichidarea opoziției
 * supravegherea populației de către poliția politică
 * utilizarea propagandei pentru manipularea opoziției
 * subordonarea indivizilor față de interesele statului
 * cenzura presei etc.

1917, februarie - datorită condițiilor grele din primul război mondial, țarul Nicolae al II-lea este silit să abdice 25 octombrie/7 noiembrie, la Petrograd, bolșevicii conduși de V.I.Lenin, au preluat puterea. 1922- sfârșitul războiului civil, câștigat de către bolșevici - este creat U.R.S.S Instaurarea ”dictaturii proletariatului” - este interzisă funcționarea partidelor cu excepția celui bolșevic (comunist) - P.C.U.S. . Este creată poliția politică - C.E.K.A. (NKVD-KGB).
 * Ideologie și practici politice ale regimului comunist**

Regimul de teroare a lui I.V. Stalin (1924 - 1953) Modelul sovietic impus țărilor din Europa de Est și Centrală după cel de-al doilea război mondial. 1989 - regimurile comuniste din Europa de Est și Centrală sunt înlăturate. 1991 - U.R.S.S. se destramă.
 * economie centralizată : industrializare forțată, colectivizarea agriculturii
 * opozanții : executați, deportați în lagăre ( GULAG )


 * Ideologii și practici politice ale regimului fascist**

1922 - Marșul asupra Romei - Benito Mussolini, liderul Partidului Național Fascist, devine prim-ministru.
 * P.N.F. - formațiune politică unică
 * Italia - stat corporatist
 * cultul personalității - Mussolini - Il Duce.

ianuarie 1933 - liderul Partidului Național Socialist al Muncitorilor Germani, Adolf Hitler - cancelar al Germaniei.
 * Ideologia și practici politice ale regimului nazist.**
 * ultranaționalism, rasism, antisemitism
 * rasa germană a arienilor - superioară.
 * 1936 - Adolf Hitler - Fuhrer
 * PNSMG - partid unic
 * Frontul Muncii - înlocuiește sindicatele
 * Hitlerjugend - tineretul hitlerist
 * opoziția anihilată
 * cenzură
 * propagandă
 * se mențin la putere până în 1945.

Holocaust.pptx
 * ||  ||   ||   ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.5/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.5/bmi/c1.wikicdn.com/i/mime/32/application/vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png width="32" height="32" caption="external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png" link="/file/view/Holocaust.pptx"]] ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||

HOLOCAUSTUL.pptx
 * ||  ||   ||   ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.5/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.5/bmi/c1.wikicdn.com/i/mime/32/application/vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png width="32" height="32" caption="external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png" link="/file/view/HOLOCAUSTUL.pptx"]] ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||  ||
 * external image vnd.openxmlformats-officedocument.presentationml.presentation.png ||
 * România**

1989 - regimul lui Nicolae Ceaușescu se prăbușește.
 * 1948 - dictatura proletariatului**
 * partid unic
 * îngrădirea drepturilor cetățenești
 * lichidarea vechilor elite politice și culturale și a opoziției, inclusiv din interiorul partidului.
 * ”democrație populară”
 * economia :**
 * naționalizarea mijloacelor de producție
 * colectivizarea și industrializarea după modelul sovietic
 * regim național-comunist :**
 * 1965 - perioadă de liberalizare
 * 1971 - 1974 - apariția cultului personalității, regim prezidențial, instaurarea unui socialism dinastic de familie.
 * P.C.R. - conducea și controla viața economică și socială a cetățenilor
 * economic: austeritate, raționalizare, lipsa produselor de bază.

Prevederi : puterea executivă - domnitorul și Sfatul Domnesc puterea legislativă - Adunarea Obștească puterea judecătorească - Înaltul Divan Domnesc și instanțele teritoriale de judecată. Au fost aplicate din 1831 în Țara Românească și din 1832 în Moldova. În timpul domniilor regulamentare ( Alexandru Dimitrie Ghica ( 1834 - 1842 ), Gheorghe Bibescu ( 1842 -1848) în Țara Românească și Mihail Sturdza ( 1834 - 1849) în Moldova ) s-a încercat modernizarea sistemului juridic, administrativ, sanitar, de comunicații, a transporturilor și învățământului. 1856 - în condițiile înfrângerii suferite în Războiul Crimeeii (1853 -1856 ), protectoratul Rusiei asupra Principatelor Române este înlocuit de către reprezentații celor șapte mai puteri garante, care au adoptat Convenția de la Paris, document cu rol de lege fundamentală ce stabilea statutul Principatelor Unite ale Moldovei și Valahiei ( denumire stabilită prin Convenție). Prevederi : Prin lovitura de stat din 1864, Alexandru Ioan Cuza a impus un nou act costituțional care imbina democrația ( principiul separării puterilor în stat ) cu domnia personală ( importante prerogative reveneau domnitorului ) Prevederi : Promulgată de principele Carol I la 1 iulie 1866, inspirată din Constituția belgiană din 1831. Prevederi : șeful statului și al oștirii numea și revoca miniștrii sancționa și promulga legile drept de veto absolut asupra legilor emise de către Parlament actele emise de către domn trebuiau contrasemnate de un ministru de resort puterea legislativă - Parlamentul bicameral ( Adunarea Deputaților și Senat ) puterea executivă - guvernul puterea judecătorească - instanțele de judecată, Înalta Curte de Justiție și Casație
 * II. Constituțiile României**
 * 1. Documente constituționale din secolul al XIX-lea**
 * **//Constituția cărvunarilor//** - document elaborat la Iași, în 1822 - se încerca introducerea sistemului modern de guvernare, prin afirmarea indirectă a principiului separării puterilor în stat.
 * **//Regulamentele Organice//** - primele legi fundamentale cu rol de Constituție, redactate, de către două comisii boierești, pentru Țara Românească și Moldova, sub supravegherea generalului rus Pavel Kiseleff, administratorul general al Principatelor, în timpul ocupației militare ruse din 1828 - 1834.
 * instituia principiul separării puterilor în stat :
 * libertatea comerțului
 * constituirea bugetului statului
 * restructurarea regimului fiscal
 * înființarea corpului de avocați și a Procuraturii
 * reglementarea relațiilor dintre clăcași și stăpânii de pământuri
 * **//Convenția de la Paris ( 1858 )//**
 * fiecare Principat era condus de către un domnitor, ales pe viață de Adunarea Electivă
 * în fiecare Principat, funcționa câte o Adunare electivă, aleasă pe 7 ani
 * puterea executivă era încredințată domnitorului, care guverna cu ajutorul Consiliului de Ministrii ( în fiecare Principat funcționa câte un Consiliu de Miniștrii)
 * puterea legislativă era deținută de domn, Adunarea electivă și Comisia centrală de la Focșani
 * putere judecătorească se exercită în numele domnitorului
 * instituții comune : Comisia centrală de la Focșani ( care elabora proiectele de legi ) și Înalta Curte de Casație și Justiție
 * se avea în vedere modernizarea relațiilor dintre marii proprietarii și țărani.
 * **//Statutul Dezvoltator al Convenției de la Paris ( 1864 )//**
 * domnitorul era singurul care avea inițiativă legislativă ( legile fiind elaborate de Consiliul de Stat )
 * puterea legislativă devenea bicamerală ( Adunarea electivă și Corpul ponderator - Senatul )
 * 64 de membrii ai Corpului ponderator (Senatului) și președintele Adunării erau numiți de către domnitor )
 * //__**Constituția din 1866**__//
 * statul român purta numele oficial de ”România” și era o monarhie constituțională
 * prerogativele domnitorului :
 * separația puterilor în stat :
 * drepturi și libertăți cetățenești : egalitatea cetățenilor în fața legii, libertatea cuvântului, libertatea presei etc
 * limite : votul censitar, excluderea femeilor din viața politică, acordarea cetățeniei române numai pentru creștini (articolul 7, eliminat în urma Congresului de la Berlin, în 1878 )
 * 2. Documente constituționale din secolul al XX-lea.**

Adoptată de către Parlament, în timpul guvernului liberal condus de Ion I.C. Brătianu, fiind promulgată de către regele Ferdinand I la 28 martie 1923. Conține 138 de articole din care 76 sunt preluate din Constituția din 1866. Prevederi : puterea legislativă : exercitată de rege și Parlamentul bicameral ( Senat, Adunarea Deputaților ) puterea executivă : încredințată regelui și guvernului ( format de partidul sau alianța care câștigă alegerile parlamentare ) puterea judecătorească : atribuită Înaltei Curți de Justiție și Casație și instanțelor de judecată. șef al statului comandant suprem al armatei dreptul de a numi prim-ministrul acordarea decorațiilor baterea monedei dreptul de amistie și grațiere egalitatea cetățenilor în fața legii vot universal libertatea presei libertatea întrunirii și asocierii etc
 * //**Constituția din 1923**//
 * titlul statului : Regatul României era declarat stat naațional, unitar, indivizibil
 * forma de guvernământ : monarhia constituțională ereditară
 * separarea puterilor în stat :
 * atribuțiile monarhului :
 * drepturile și libertățile cetățenești :


 * //**Constituția din 1938**//

Regele Carol al II-lea ( 1930 - 1940 ) a instaurat un regim monarhic autoritar, care avea la bază Constituția din 27 februarie 1938, care a fost acceptată de către populație prin plebicist. Prevederi :
 * regele era șeful statului
 * puterea judecătorească se exercita în numele regelui
 * în Adunarea Deputaților puteau fi aleși doar cei care practicau o îndeletnicire cuprinsă în categoriile agricultură, muncă manuală, comerț, industrie, ocupații intelectuale
 * miniștrii erau răspunzători doar în fața regelui
 * regelui îi aparținea inițiativa revizuirii Constituției.

//__**Constituțiile din perioada regimului comunist**__//
 * //**Constituțiile din 1948 și 1952**//

inspirate după legea fundamentală a U.R.S.S. . Prevederi :
 * denumirea statului : Republica Populară Română
 * monopolul puterii aparținea partidului unic
 * principalul organ de conducere al statului era Prezidiul Marii Adunări Naționale
 * toate domeniile vieții sociale se aflau sub controlul statului
 * principiul separării puterilor era desființat
 * drepturile și libertățile cetățenești erau îngrădite, nefiind permisă existența opoziției politice

Prevederi :
 * //**Constituția din 1965**//
 * denumirea statului : Republica Socialistă România
 * reflecta încheirea procesului de colectivizare a agriculturii și de distrugere a proprietății private în economie
 * Partidul Comunist Român - forța politică conducătoare a întregii societăți
 * organul suprem al puterii de stat a RSR este Marea Adunare Națională, unicul organ legiuitor
 * prin legea 1 din 1974, a fost instituită funcția de președinte al RSR.

Acest document a fost votat de Parlament și aprobat de populație prin referendum. A reflectat reinstaurarea statului de drept, a regimului democratic, a separării puterilor în stat și a revenirii la pluripartidism. - reprezintă puterea legislativă - are o structură bicamerală ( Senat, Adunarea Deputaților ) - este ales pentru 4 ani, prin vot universal - adoptă legile, bugetul de stat, controlează guvernul, poate deschide anchete - legile adoptate de Parlament se trimit spre promulgare președintelui României. - reprezintă puterea executivă - este alcătuit din rândul partidului sau alianței care câștigă alegerile parlamentare - este format din prim-ministru, miniștri , alți membri - se supune controlului Parlamentului - adoptă hotărâri și ordonanțe de urgență - este ales pentru patru ani, pentru cel mult două mandate - are rolul de mediator între puterile statului și de garant al respectării Constituției de către acestea - este comandantul suprem al armatei - încheie tratate - promulgă legile - conferă decorații etc - este independentă față de puterea legislativă și de cea executivă - este reprezentată de judecători și de Curtea Supremă de Justiție
 * Constituția din 1965 a fost aplicată până la înlăturarea regimului comunist, în decembrie 1989.**
 * //**Constituția din 1991, revizuită în 2003**//
 * are la bază **principiul separației puterilor în stat.**
 * **Parlamentul :**
 * **Guvernul :**
 * **Președintele :**
 * **Justiția :**


 * În 2003, unele articole ale Constituției au fost modificate, pentru a permite aderarea României la Uniunea Europeană.**

Caracterul constituțional al monarhiei, stabilit prin Constituția din 1866, a fost consolidat prin Constituția din 1923. Prestigiul monarhiei a fost afectat de ”criza dinastică” din 1925, când prințul Carol, renunță la calitatea de moștenitor al Coroanei României , decizie acceptată de către Consiliul de Coroană. În 1927, regele Ferdinand moare, iar Mihai, minor fiind , devine rege sub autoritatea Regenței
 * Studiu de caz (I) :**
 * Principalele reforme adoptate în România după Primul Război Mondial**
 * **LEGEA/**
 * REFORMA** || **ANUL**
 * ADOPTĂRII** || **CONȚINUTUL** || **ÎNSEMNĂTATEA** ||
 * Electorală || 1918 || ** introducerea votului universal (rezervat doar bărbaților majori, cu excepția magistraților și a cadrelor militare || * desființarea votului censitar
 * unificarea sistemului electoral la nivelul României Mari
 * creșterea numărului alegătorilor
 * intrarea țărănimii în viața politică
 * divesificarea sistemului partidelor politice ||
 * Monetară || 1920 || * eliminarea monedelor străine care circulau pe teritoriul României
 * introducerea monedei unice : leul || * înlăturarea particularităților monetare ale provinciilor unite cu România ||
 * Agrară || 1921 || * se expropiază suprafețele agricole mai mari de 100 de hectare
 * împroprietărirea (prin răscumpărare) a familiilor țărănești || * cea mai radicală reformă agrară din Europa vremii
 * a diminuat forța economică a marilor proprietari de moșii
 * a contribuit la rezolvarea unei probleme sociale acute ||
 * Financiară || 1921 || * stabilirea unui sitem unic de impozitare
 * stabilirea unui venit minim neimpozabil || * modernizarea sistemului financiar al statului român ||
 * Învățământului || 1924 || * unificarea sistemului școlar în urma Marii Uniri || * înlăturarea particularităților provinciale ale sistemului de învățământ ||
 * Bisericii Ortodoxe || 1925 || * ridicarea Mitropoliei Ortodoxe la rang de Patriarhie || * confirmarea autocefaliei Bisericii Române ||
 * Administrativ - teritorială || 1925 || * împărțirea statului în 71 de județe, acestea în plăși, comune urbane și comune rurale
 * descentralizarea administrației || * înlăturarea particularităților administrativ-teritoriale ale provinciilor unite cu România
 * consolidarea unificării teritoriale ||
 * Electorală || 1926 || * acordarea unei ” prime” electorale partidului care obținea cel puțin 40% din totalul voturilor în alegerile parlamentare, acesta obținând automat jumătate din locurile Adunării Deputaților
 * reorganizarea sistemului de repartizare a mandatelor || * constituirea unui cadru unitar al desfășurării alegerilor parlamentare. ||
 * Studiu de caz (II) :**
 * Monarhia constituțională și partidele politice în perioada interbelică**
 * Monarhia constituțională** a fost una din instituțiile fundamentale în viața politică interbelică. Instituția monarhică a fost reprezentată, în perioada interbelică , de :
 * 1) **regele Ferdinand ( 1914 - 1927 )**
 * 2) **regele minor Mihai I ( 1927 - 1930 )**
 * 3) **regele Carol al II-lea ( 1930 - 1940 )**
 * 15 octombrie 1922, la Alba-Iulia, Ferdinand I și soția sa, Maria, au fost încoronați ca regi ai României Mari.**
 * 4 ianuarie 1926, Parlamentul României acceptă actul de renunțare la tron, al prințului Carol și a decis :**
 * **Mihai, fiul prințului Carol, este proclamat moștenitor al tronului**
 * **instituirea unei Regențe, în eventualitatea în care Mihai devine rege înainte de 18 ani**
 * Cu ajutorul membrilor PNȚ, Carol revine în țară iar la 8 iunie 1930 are loc ”restaurația carlistă” ce a constat în :**
 * **lovitură de stat : demiterea Regenței**
 * **anularea actului parlamentar din 4 ianuarie 1926**
 * **proclamarea lui Carol, rege al României.**

1934 -1937 || 1926 - 1927 || ( DIN 1930 - GARDA DE FIER ) || 1927, s-a desprins din LANC || CORNELIU ZELEA CODREANU, HORIA SIMA || * politică antisemită
 * Partidele politice**
 * **NUMELE**
 * PARIDULUI** || **ANUL**
 * ÎNFIINȚĂRII** || **LIDERI POLITICI** || **DOCTRINĂ** ||= **GUVERNE** ||
 * **PARTIDUL NAȚIONAL LIBERAL** ||  || **ION I.C. BRĂTIANU, VINTILĂ BRĂTIANU, I.G. DUCA** || * deviza : ”prin noi înșine”
 * a urmărit dezvoltarea industriei românești
 * a susținut sistemul democratic || 1922 - 1928
 * **PARTIDUL NAȚIONAL ȚĂRĂNESC** || 1926 || **IULIU MANIU, ION MIHALACHE** || * deviza : ” porților deschise”
 * statul trebuia să fie ”țărănesc”
 * incuraja pătrunderea capitalului străin în România || 1928 - 1933 ||
 * PARTIDUL SOCIAL - DEMOCRAT || 1927 || CONSTANTIN TITEL PETRESCU || * formațiunea nu a avut un rol major în viața politică interbelică ||  ||
 * **LIGA POPORULUI** || 1918 || **MAREȘALUL ALEXANDRU AVERESCU** || * în perioada guvernării sale au fost adoptate reformele agrară și monetară || 1920 -1921
 * PARTIDUL COMUNIST ROMÂN || 1921 || GHEORGHE CRISTESCU || * doctrina marxist - leninistă
 * subordonat Internaționalei a III-a Comuniste și intereselor Moscovei
 * datorită activității antistatale și antidemocratice este scos în afara legii în 1924 ||  ||
 * LIGA APĂRĂRII NAȚIONAL CREȘTINE || 1923 || A.C. CUZA || * politică antisemită, naționalistă, antidemocratică ||  ||
 * LEGIUNEA ARHANGHELULUI MIHAIL
 * a militat împotriva sistemului politic democratic și urmărea instaurarea dictaturii fasciste în România
 * a practicat asasinatul politic : prim-miniștrii I.G. Duca, Armand Călinescu, istoricul Nicolae Iorga, economistul Virgil Madgearu || septembrie 1940 - ianuarie 1941 ||
 * Minoritățile naționale și-au creat propriile organizații politice : PARTIDUL GERMAN, PARITIDUL MAGHIAR din România, UNIUNEA EVREILOR din România.**

Factorii care au favorizat apariția și consolidarea primelor formațiuni politice prestatale :
 * C. Statul și politica**
 * 1. Autonomii locale și instituții centrale în spațiul românesc ( secolele al IX-lea - al XVIII-lea )**
 * Autonomii locale în spațiul românesc ( secolele IX - XIII )**
 * organizarea comunităților românești în obști sătești și apoi gruparea mai multor obști pe un anumit teritoriu, mai ales din considerente legate de nevoia de apărare, formându-se uniuni de obști, pe baza cărora se vor întemeia cnezatele și voievodatele
 * desprinderea în cadrul obștilor a unei categorii privilegiate, viitoarea boierime, din care face parte cnezii și juzii
 * existența presiunilor politice sau militare externe, exercitate de ultimii migratori ( pecenegii, uzii, cumanii, tătarii ) sau de state vecine ca Regatul Ungariei, Hanatul Hoardei de Aur, Imperiul Bizantin.
 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.5/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/05_boyars.jpg/328216274/05_boyars.jpg caption="05_boyars.jpg"]] ||
 * 05_boyars.jpg ||  ||
 * 05_boyars.jpg ||  ||
 * 05_boyars.jpg ||  ||
 * 05_boyars.jpg ||  ||
 * 05_boyars.jpg ||  ||
 * 05_boyars.jpg ||

secolul al XI-lea || * cronica notarului anonim al regelui maghiar Bela - Gesta Hungarorum documente papale ||
 * **LOCALIZARE** || **FORMAȚIUNI POLITICE** || **PERIOADA** || **SURSA**
 * DOCUMENTARĂ** ||
 * **TRANSILVANIA - BANAT** || * voievodatul lui Menumorut
 * voievodatul lui Gelou
 * voievodatul lui Glad
 * voievodatul lui Gyla
 * voievodatul lui Ahtum || secolele al IX-lea și al X-lea
 * legenda Sf. Gerard ||
 * **ZONA DINTRE DUNĂRE ȘI CARPAȚI** || * voievodatul lui Litovoi
 * voievodatul lui Seneslau
 * cnezatul lui Farcaș
 * cnexatul lui Ioan
 * banatul Severinului || secolul al XIII-lea || Diploma Cavalerilor Ioaniți ( 1247 ) ||
 * **MOLDOVA** || * țara bolohovenilor
 * țara brodnicilor
 * țara berladnicilor
 * codri
 * ocoale
 * cobâle || secolele al XII-lea și al XIII-lea || Cronica lui Nestor
 * **DOBROGEA** || sub stăpânire bizantină sunt atestați conducătorii locali :
 * Tatos
 * Sestlav
 * Satza
 * Pudilă || secolul al XI-lea || Ana Comnena - Alexiada ( secolul XI ) ||


 * Transilvania de la voievodat la principat**

- era vasal al regelui Ungariei, fiind numit de acesta în funcție - avea atribuții administrative, militare, judiciare - dispunea de o cancelarie proprie - era ajutat de un vicevoievod Regalitatea maghiară îi colonizează pe sași și pe secui din motive militare, economice, religioase.
 * Organizarea voievodatului Transilvaniei**
 * în secolele XI- XIII, se desfășoară cucerirea și organizarea sistematică a Transilvaniei de către Regatul Ungariei
 * la începutul secolului al XII-lea, regalitatea maghiară a încercat să organizeze Transilvania sub forma unui principat, însă tentativa eșuează ( documentele îl atestă pe principele Mercurius - anul 1111 )
 * 1176 - este atestat voievodatul Leustachiu
 * voievodatul Transilvaniei era autonom, în cadrul Regatului Ungariei
 * **Statutul voievodatului Transilvaniei** :
 * Sașii :**
 * populație de origine germană
 * confesiune catolică - în secolul al XVI-lea au adoptat protestantismul
 * au beneficiat de privilegii acordate de regele maghiar Andrei al II-lea
 * au înființat numeroase orașe : Sibiu, Brașov, Sighișoara, Bistrița, Mediaș care devin centre meșteșugărești și comerciale.
 * Secuii :**
 * populație înrudită cu maghiarii
 * au fost colonizați în scop militar pentru apărarea graniței de sud-est a Transilvaniei
 * confesiune catolică
 * Organizarea administrativ -teritorială a Transilvaniei :**
 * **districtele** - teritorii locuite de români, conduse de cnezi, juzi sau voievozi ( Țara Hațegului, Țara Maramureșului, Țara Făgărașului )
 * **comitatele** - teritorii locuite de maghiari, reuneau teritoriul din jurul unei cetăți ( Bihor, Crasna, Dabâca, Cluj, Alba, Satu Mare, Arad )
 * **scaunele** - unități administrativ - teritoriale ale sașilor și secuilor ( cele 7 scaune locuite de sași și 2 districte săsești au evoluat spre o adunare teritorială și politică numită ”Universitatea sașilor ”.


 * Structura etnică a Transilvaniei :**
 * români** - populație autohtonă majoritară - confesiune ortodoxă
 * maghiari, secui, sași - catolici**
 * Repere cronologice :**
 * **1366** - regele maghiar Ludovic I de Anjou a condiționat calitatea de nobil de aparteneța la catolicism ( Diplomele regale ). Consecința - excluderea din viața politică a românilor ortodocși
 * **1437** - se constituie Unio Trium Nationum - alianța politică a celor ” trei națiuni privilegiate” din Transilvania : nobilimea maghiară, reprezentanții sașilor și cei ai secuilor
 * **1517** - Ștefan Werboczi - elaborează un cod de legi, care va sta la baza sistemului juridic din Transilvania
 * **1541** - în condițiile dispariției Regatului Ungariei, Transilvania a devenit principat autonom sub suzeranitate otomană.


 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.4/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/1_medieval_warrior_detail2.jpg/328229622/1_medieval_warrior_detail2.jpg caption="1_medieval_warrior_detail2.jpg"]] ||
 * 1_medieval_warrior_detail2.jpg ||  ||
 * 1_medieval_warrior_detail2.jpg ||  ||
 * 1_medieval_warrior_detail2.jpg ||  ||
 * 1_medieval_warrior_detail2.jpg ||  ||
 * 1_medieval_warrior_detail2.jpg ||  ||
 * 1_medieval_warrior_detail2.jpg ||


 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.4/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/europe_map_1200.jpg/334531374/800x630/europe_map_1200.jpg width="800" height="630" caption="europe_map_1200.jpg"]] ||
 * europe_map_1200.jpg ||  ||
 * europe_map_1200.jpg ||  ||
 * europe_map_1200.jpg ||  ||
 * europe_map_1200.jpg ||  ||
 * europe_map_1200.jpg ||  ||
 * europe_map_1200.jpg ||

Procesul de întemeiere a Țărilor Române s-a realizat în mai multe etape de evoluție. La 2 iunie 1247, regele Ungariei, Bela al IV- lea , emite un act în favoarea Cavalerilor Ioaniți ( **Diploma Cavalerilor Ioaniți**) , chemați să apere Regatul Ungariei de atacurile tătarilor. Documentul ilustrează realitățile politice, economice și sociale existente în secolul al XIII-lea în spațiul cuprins între Carpați și Dunăre. Sunt menționate 5 formațiuni politice : Spre sfârșitul secolului al XIII-lea, acestea vor face eforturi pentru înlăturarea dominației maghiare ( 1277, luptele duse de voievodul Litovoi împreună cu fratele său Bărbat împotriva armatelor maghiare, fără succes ) Formațiunile politice de la sud de Carpați vor fi unificate sub autoritatea unui singur conducător. Tradiția istorică menționează ”descălecatul ” lui Negru - Vodă din Făgăraș. Întemeirea statului de la sud de Carpați este atribuită voievodului **Basarab I** ( 1310 - 1352) care ia titlul de **” mare voievod”.** Într-un document din anul 1324, Basarab era numit de către regalitate ungară ”voievodul nostru tranalpin”. Conform acestui document, Basarab I recunoștea suzeranitatea regelui maghiar Carol Robert de Anjou, în schimbul stăpânirii Banatului de Severin. Relațiile dintre cei doi vor deveni tensionate, Carol Robert de Anjou organizează o expediție militară în Țara Românească, împotriva lui Basarab I în anul 1330. Expediția se încheie dezastros pentru regele maghiar, Basarab I surprinde armata maghiară intr-o trecatoare **( Posada )** și o nimicește ( 9-12 noiembrie 1330) eveniment relatat în Cronica pictată de la Viena. Statutul politic al Țării Românești a fost consolidat în timpul urmașilor lui Basarab I :
 * Constituirea statelor medievale românești**
 * Context :**
 * a. extern :**
 * involuția teritorială a Regatului Ungar, pierderea pozițiilor sale extracarpatice și extinderea influenței Hoardei de Aur
 * înlăturarea dominației teritoriale a Regatului Ungar
 * b. intern :**
 * lărgirea schimburilor comerciale, favorizate de apariția târgurilor și orașelor
 * întărirea raporturilor feudale, ca și pericolul extern, au determinat concentrarea formațiunilor politice prestatale în jurul uneia mai puternice, în interesul stăpânilor de pământ, ajunși să se constituie în clasă socială.
 * Țara Românească**
 * **Voievodatul lui Litovoi**
 * **Voievodatul lui Seneslau**
 * **Cnezatul lui Farcaș**
 * **Cnezatul lui Ioan**
 * **Țara Severinului**
 * Nicolae Alexandru, fiul lui Basarab I (1352 - 1364) :**
 * își ia titlul de domn autocrat
 * în anul 1359 a întemeiat Mitropolia Ortodoxă a Țării Românești, cu sediul la Curtea de Argeș
 * a consolidat instituțiile interne ale statului
 * a restabilit relațiile cu Ungaria
 * Vladislav Vlaicu ( Vlaicu Vodă ) ( 1364 - 1376 ):**
 * emite primele monede de argint ale Țării Românești
 * s-a preocupat de dezvoltarea economică a țării
 * acordă privilegii comerciale brașovenilor
 * creează Cancelaria Domnească
 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.4/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/1_medieval_warriors.jpg/328903986/1_medieval_warriors.jpg caption="1_medieval_warriors.jpg"]] ||
 * 1_medieval_warriors.jpg ||  ||
 * 1_medieval_warriors.jpg ||  ||
 * 1_medieval_warriors.jpg ||  ||
 * 1_medieval_warriors.jpg ||  ||
 * 1_medieval_warriors.jpg ||  ||
 * 1_medieval_warriors.jpg ||


 * Întemeierea statului medieval Moldova**

Principalele etape ale formării statului medieval de la est de Carpați, au fost : - **Lațcu** ( 1365 - 1375 ) : - **Petru I Mușat** ( 1375 - 1391 ):
 * **”Descălecatul” lui Dragoș,** plasat după anul 1350. Voievodul maramureșean Dragoș, a organizat în nordul Moldovei, la inițiativa regelui maghiar Ludovic de Anjou, o ”marcă” de apărare împotriva tătarilor, numită Moldova Mică, având capitala la Baia și aflată sub suzeranitate maghiară.
 * urmașii lui Dragoș, Sas și Blac, mențin suzeranitatea maghiară, fapt care nemulțumește pe localnici care se revoltă în anul 1359.
 * ”**Descălecatul ” lui Bogdan,** petrecut în anul 1360. Aflat în conflict cu regalitatea maghiară, Bogdan, voievod din Maramureș, a trecut în Moldova și se alătură revoltei , înlăturându-i pe urmașii lui Dragoș, punând bazele unui stat independent, reușind să respingă oștile maghiare.
 * consolidarea statului și organizarea instituțională se realizează sub domnia urmașilor lui Bogdan :
 * fiul lui Bogdan
 * acceptă construirea unei episcopii catolice la Siret
 * a întemeiat Mitropolia Ortodoxă a Moldovei
 * stabilește capitala Moldovei la Suceava
 * a încurajat dezvoltarea economică a țării și a bătut primele monede
 * a încheiat un tratat de vasalitate cu regele Poloniei, Vladislav Jagello, pentru a contracara pretențiile de suzeranitate venite din partea Ungariei
 * a pus bazele dinastiei Mușatinilor în Moldova
 * - Roman I** ( 1391 - 1394 ) :
 * se intitulează domn autocrat
 * a extins teritoriul statului către sud, până la Dunăre și Marea Neagră, desăvârșind unificarea teritorială a Moldovei.


 * Dobrogea**

S-a format în secolul al XIV-lea, în condițiile slăbirii autorității Imperiului Bizantin și a Țaratului Bulgar. Nucleul de formare - ” Țara Cavarnei ”- atestată documentar în anul 1230. Conducători :
 * **Balica ( 1346 - 1354 )**
 * **Dobrotici, despot ( 1354 - 1386 )**
 * **Ivanco ( 1386 - 1388 )**
 * În fața amenințării otomane, este inclusă de către Mircea cel Bătrân, în cadrul Țării Românești în anul 1388.**
 * În anul 1417, Dobrogea devine provincie otomană.**
 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.4/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/europe_map_1400.jpg/334529760/800x630/europe_map_1400.jpg width="800" height="630" caption="europe_map_1400.jpg"]] ||
 * europe_map_1400.jpg ||  ||
 * europe_map_1400.jpg ||  ||
 * europe_map_1400.jpg ||  ||
 * europe_map_1400.jpg ||  ||
 * europe_map_1400.jpg ||  ||
 * europe_map_1400.jpg ||

//__**Domnia**__//
 * Instituțiile statelor medievale Țara Românească și Moldova**


 * principala instituție politică în Țara Românească și Moldova, reprezentată de domnitor
 * succesiunea la tron s-a realizat conform sistemului electiv - ereditar, întemeiat pe drepturile ereditare ale unei familii domnitoare, dar și pe dreptul de a alege al boierilor și al păturilor libere care alcătuiau ”țara”
 * domnia s-a legitimat prin originea sa divină și prin credința că puterea vine de la Dumnezeu
 * domnul era ales pe viață, trebuia să fie bărbat și dobândea însemnele puterii după ce era uns cu mir de către mitropolit, fapt ce îi conferea autoritate sacră
 * introducerea în titulatura domnului a cuvântului **”Io”,** prescurtare a lui Ioannes, ”cel ales de Dumnezeu”, afirmă sursa divină a puterii domnești
 * Atribuții :**
 * executive : asigura ordinea internă, numea și revoca dregătorii, acorda privilegiile și rangurile boierești.
 * legislative : adopta actele cu valoare de lege
 * militare : comandantul suprem al armatei ( voievod )
 * judecătorești : judecător suprem, avea drept de grațiere
 * financiare : bătea monedă, stabilea impozitele
 * politică externă : declara război și încheia pace, încheia tratate cu alte state
 * religioase : înființa mitropolii, episcopii, mânăstiri

__//**Sfatul Domnesc :**//__ - asistau pe domn la scaunul de judecată - participau la încheierea tratatelor cu puterile vecine - actele domniei nu aveau putere dacă lipsea consimțământul boierilor din Sfatul Domnesc Din a doua jumătate a secolului al XV-lea, odată cu întărirea puterii centrale, boierii fără dregătorii sunt eliminați treptat din Sfatul Domnesc. La sfârșitul secolului al XVI-lea, Sfatul Domnesc este numit cu termenul de Divan, datorită accentuării dependenței față de Imperiul Otoman.
 * organul central al guvernării
 * alcătuit inițial din marii stăpâni de domenii, pe măsura consolidării puterii centralizatoare a domnitorilor, rolul cel mai important revine dregătorilor
 * atribuțiile Sfatului domnesc :
 * Mitropolitul era membru de drept al Sfatului Domnesc
 * cele mai importante dregătorii erau :
 * 1) Banul Olteniei - Țara Românească
 * 2) Portarul Sucevei - Moldova
 * alți dregători :
 * 1) vornicul - șeful curții domnești
 * 2) logofătul - șeful cancelariei domnești
 * 3) spătarul - comandantul militar
 * 4) vistiernicul - administratorul financiar
 * 5) paharnicul - se ocupa de pivnițele domnești
 * 6) comisul - se ocupa de grajdurile curții domnești

__**//Adunarea Țării ://**__
 * se compunea din reprezentanți ai boierilor, clerului, orășenime
 * se întrunea în situații deosebite : alegerea domnului, declararea războiului
 * în timpul regimului fanariot are o importanță redusă
 * va renaște intre 1831 și 1848 sub numele de Adunarea Obștească

__//**Biserica :**//__ - conducătorul bisericii - principalul sfetnic al domnului - locțiitor al domnului în cazul în care acesta nu își putea exercita autoritatea - îl încorona și îl ungea cu mir pe domnitor
 * 1359 - domnitorul Alexandru Nicolae a îintemeiat la Curtea de Argeș, Mitropolia Țării Românești
 * 1370 - domnitorul Vladislav Vlaicu a inființat Mitropolia Severinului
 * mitropolitul era numit de Patriarhia de la Constantinopol, dar trebuia să fie recunoscut și de către domnitor
 * în Moldova, domnitorul Petru Mușat a întemeiat Mitropolia Ortodoxă, recunoscută de către Bizanț în anul 1402
 * atribuțiile mitropolitului :

__//**Armata :**//__ - oastea cea mare : alcătuită din toți bărbații capabili să lupte, fiind întrunită în caz de război - oastea cea mică : armată aflată permanent la dispoziția domnitorului, fiind alcătuită din cetele boierești
 * era alcătuită din :


 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.4/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/2_medieval_warriors.jpg/332680806/2_medieval_warriors.jpg caption="2_medieval_warriors.jpg"]] ||
 * 2_medieval_warriors.jpg ||  ||
 * 2_medieval_warriors.jpg ||  ||
 * 2_medieval_warriors.jpg ||  ||
 * 2_medieval_warriors.jpg ||  ||
 * 2_medieval_warriors.jpg ||  ||
 * 2_medieval_warriors.jpg ||

__//**Administrația :**//__
 * Țara Românească - împărțită în județe conduse de către județi
 * Moldova - împărțită în ținuturi conduse de șoltuz, iar cele care aveau pe cuprinsul lor cetăți erau conduse de către pârcălabi.

__//**Organizarea judecătorească :**//__
 * Țara Românească și Moldova - judecătorul suprem era domnul
 * la judecată participa și Sfatul Domnesc, dar hotărârea era luată de către domnitor
 * justiția orășenească era împărțită de județ, în Țara Românească, iar în Moldova de șoltuz și de cei 12 pârgari.


 * 2. Statul român modern : de la proiect politic la realizarea României Mari ( secolele XVIII- XX )**

__**//A. Proiecte politice în secolul al XVIII-lea și în prima jumătate a secolului al XIX-lea//**__

__**//Proiecte politice în perioada domniilor fanariote .//**__

După anul 1683 ( asediul eșuat al orașului Viena de către otomani ), Imperiul Otoman a intrat intr-un declin ireversibil, datorită ascensiunii Rusiei și a Habsburgilor , fapt care va duce la accentuarea expoatării și controlului asupra teritoriilor deținute. În 1711, în Moldova, și în 1716, în Țara Românească, este instaurat regimul domniilor fanariote, considerat momentul de apogeu al dependenței Țărilor Române față de Poarta Otomană. - reinstaurarea domniilor pământeni - recunoașterea privilegiilor marii boierimi - limitarea dominației otomane, înlăturarea monopolului otoman asupra comerțului Din secolul al XIX-lea s-a conturat ”partida națională”.
 * boierii români nemulțumiți de pierderea monopolului asupra puterii politice și de noul statut politco-juridic al Țărilor Române au redactat memorii adresate puterilor europene ( 1769, 1772, 1774, 1802, 1807 ) în care revendicau :

__//**Proiecte politice elaborate între anii 1821 și 1848**//__
 * 1821 - mișcarea condusă de către Tudor Vladimirescu - reacție față de sistemul fanariot și dominația otomană**
 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.2/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.4/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/250px-Tudor_Vladimirescu.jpg/334532066/250px-Tudor_Vladimirescu.jpg caption="250px-Tudor_Vladimirescu.jpg"]] ||
 * 250px-Tudor_Vladimirescu.jpg ||  ||
 * 250px-Tudor_Vladimirescu.jpg ||  ||
 * 250px-Tudor_Vladimirescu.jpg ||  ||
 * 250px-Tudor_Vladimirescu.jpg ||  ||
 * 250px-Tudor_Vladimirescu.jpg ||  ||
 * 250px-Tudor_Vladimirescu.jpg ||

În urma neîntelegerilor cu Ipsilanti, Tudor Vladimirescu este ucis de către eteriști care îl bănuiau de trădare. După înfrângerea mișcării, Poarta Otomană reinstituie domniile pământene - Grigore Dimitrie Ghica în Țara Românească și Ioniță Sandu Sturdza în Moldova în anul 1822.
 * Cauze :**
 * criza regimului fanariot
 * agravarea situației țărănimii - datorită fiscalității excesive și abuzurilor boierești
 * legăturile cu mișcarea de eliberare a grecilor de sub dominația otomană, condusă de Alexandru Ipsilanti ( Eteria )
 * Documentele mișcării :**
 * Proclamația de la Padeș
 * Cererile norodului românesc
 * Prevederi :**
 * reformarea administrației, justiției, învățământului, economiei
 * respectarea autonomiei Principatelor
 * instituirea principiului suveranității poporului

desființarea cenzurii constituirea gărzii cetășenești //imbunătățirea stării locuitorilor săteni// || Egalitatea în drepturi a națiunii române cu celelalte națiuni din Transilvania. Utilizarea limbii române în administrație, justiție, învățământ. Înființarea gărzii naționale românești. Desființarea iobăgiei fără despăgubire. || Unirea Moldovei cu Țara Românescă într-un stat independent. Emanciparea și împroprietărirea țăranilor fără despăgubire. || Întărirea autonomiei Țării Românești, eliminarea amestecului Rusiei și Imperiul Otoman în problemele interne ale țării. Înlăturarea privilegilor feudale. Secularizarea averilor mănăstirești. Emanciparea și improprietărirea țăranilor cu despăgubire || Unirea Moldovei cu Țara Românescă. Emanciparea și improprietărirea țăranilor prin despăgubire. || //**studiu de caz**// //**Revoluția română de la 1848 - 1849**// //**1848 - an revoluționar în Europa**// //**cauzele revoluției române :**//
 * 1822 - Ionică Tăutul** a prezentat domnitorului Sturdza, documentul numit **Constituția cărvunarilor**, care cuprindea revendicări precum garantarea libertății personale etc.
 * Documentele programatice ale Revoluției române de la 1848. Principalele revendicări.**
 * 1**.Petiția -Proclamație**
 * (Iași, martie 1848 )** || **2.Petiția Națională**
 * (Blaj, mai 1848 )** || **3.Prințipurile noastre pentru reformarea patriei**
 * (Brașov, mai 1848)** || **4.Proclamația de la Islaz (9 iunie 1848)** || **5.Dorințele Partidei Naționale în Moldova (Cernăuți, august 1848** ||
 * caracter moderat || caracter radical || caracter radical || caracter moderat || caracter moderat ||  ||
 * **egalitatea cetățenilor în fața legii**
 * în 1848, au avut loc mișcări revoluționare în Franța, statele italiene, statele germane, Imperiul Habsburgic, care aveau drept scop eliberarea națională și socială, formarea de state naționale, formarea unei societăți bazate pe respectarea drepturilor și libertățiilor democratice.
 * amestecul în treburile interne ale Principatelor Române, a Rusiei și a Imperiului Otoman
 * regimul conservator menținut de domnii regulamentari
 * lipsa drepturilor și libertăților democratice
 * situația grea a țăranilor
 * anexarea Transilvaniei la Ungaria
 * anexarea Transilvaniei la Ungaria

//**obiective :**// //**-**// înlăturarea structurilor politice conservatoare - organizarea pe baze moderne a instituțiilor statului - respectarea dreptului și a libertăților cetățenești - adoptarea unor constituții - respectarea autonomiei - înlăturarea dominației străine - crearea unui stat național independent - desființarea privilegiilor sociale - rezolvarea problemei țărănești
 * //**politice :**//
 * **//naționale ://**
 * **//sociale ://**


 * Mișcarea revoluționară în Moldova**


 * 27 martie 1848 - Iași - este organizată o adunare unde Lascăr Rosetti, Alexandru Ioan Cuza prin discursurile lor, au criticat politica autoritară dusă de domnitorul Mihail Sturdza.
 * Se formează un Comitet revoluționar condus de Vasile Alecsandri care redactează programul revoluționar numit ”Petiția Proclamație” cu numeroase revendicări având un caracter moderat. Documentul este trimis printr-o delegație, domnitorului Mihail Strurdza. Domnitorul pregătește reprimarea manifestției și trece la arestarea organizatorilor. O parte dintre conducători sunt arestați, iar unii au reușit să se refugieze în Transilvania și Bucovina unde vor continua activitatearevoluționară, redactând noi documente programatice ( mai 1848, Brașov, //”Prințipurile noastre pentru reformarea patriei” ;// august 1848, Cernăuți, //”Dorințele partidei naționale din Moldova”// )

- tricolorul - steag național - se desființează cenzura și acordă drepturi și libertăți cetățenești - rangurile boierești sunt desființate - sunt organizate gărzile naționale - sunt editate ziarele //Pruncul Român// și //Poporul Suveran// - este înființată Comisia proprietății pentru soluționarea problemei cetățenești - sunt trimiși emisari diplomatici în capitale europene pentru a obține recunoașterea internațională a guvernului revoluționar.
 * Mișcarea revoluționară în Țara Românească**
 * 9 iunie 1848 - Islaz, se desfășoară o adunare și se adoptă //Proclamația de la Islaz//, program revoluționar.
 * 11 iunie 1848 - izbucnește revoluția și în București. //Proclamația de Islaz// este prezentată domnitorului Gheorghe Bibescu, care acceptă revendicările, dar după 2 zile abdică, refugiindu-se în Transilvania.
 * Puterea politică este preluată de un guvern revoluționar condus de Mitropolitul Neofit, avându-i ca membri pe : Nicolae Bălcescu, Ion Heliade Rădulescu, C.A. Rosetti, Christian Tell, Gheorghe Magheru, I.C. Brătianu, Ștefan Golescu.
 * //Proclamația de la Islaz// devine Constituție, renunțându-se la Regulamentul Organic.
 * iunie - septembrie 1848, guvernul revoluționar a luat următoarele măsuri :
 * la presiunea Rusiei, Imperiul Otoman înlocuiește guvernul revoluționar cu o Locotenență domnească
 * septembrie 1848 - armata otomană intervine în Țara Românească și ocupă Bucureștiul ( confruntare armată - 13 septembrie - bătălia din Dealul Spirii )
 * după înfrângerea revoluției se instaurează în Țara Românească ocupația militară ruso - otomană.
 * aprilie 1849 - Convenția de la Balta Liman - Rusia și Imperiul Otoman reintroduc Regulamentul Organic iar pentru 7 ani sunt numiți domnitorii : Barbu Știrbei în Țara Românească și Grigore Ghica în Moldova.


 * Mișcarea revoluționară în Transilvania**
 * Românii doreau să obțină drepturi și libertăți naționale în condițiile în care revoluționarii maghiari urmăreau anexarea Transilvaniei.
 * mai 1848 - Blaj, se constituie o Adunare Națională care elaborează programul revoluționar Petiția Națională.
 * documentul a fost trimis la Viena, împăratului, și la Cluj, pentru a fi prezentat documentul Dietei Transilvaniei.
 * Dieta Transilvaniei a votat anexarea Transilvania la Ungaria, decizie acceptată de împăratul Austriei.
 * septembrie 1848 - Blaj, revoluționarii români decid organizarea unei rezistențe armate. Sunt formate gărzi militare sub conducerea lui Avram Iancu și Axente Sever
 * trupele maghiare ocupă Transilvania cu excepția Munțiilor Apuseni
 * iulie 1849 - prin intermediul lui Nicolae Bălcescu se ajunge la o înțelegere între Avram Iancu și Lajos Kossuth, conducătorul revolutionarilor maghiari.
 * Rusia, intervine în ajutorul Austriei în Transilvania și înfrânge mișcările revoluționare.
 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/europe_map_1800.jpg/334529202/800x630/europe_map_1800.jpg width="800" height="630" caption="europe_map_1800.jpg"]] ||
 * europe_map_1800.jpg ||  ||
 * europe_map_1800.jpg ||  ||
 * europe_map_1800.jpg ||  ||
 * europe_map_1800.jpg ||  ||
 * europe_map_1800.jpg ||  ||
 * europe_map_1800.jpg ||


 * C. Unitate și independență**


 * Constituirea statului român modern.**
 * Domnia lui Alexandru Ioan Cuza ( 1859 - 1866 )**
 * I. Mișcarea unionistă**
 * în aprilie 1849, Imperiul Otoman și Rusia au semnat Convenția de la Balta Liman prin care cele două puteri își accentuează controlul asupra Principatelor
 * datorită regimului instaurat în Principate, numeroși revoluționari pașoptiști vor acționa în exil și vor aduce prin acțiunile lor la cunoștința opiniei publice europene ”problema românească”.
 * centrul de activitate al emigrației române ,devine Parisul.


 * II.Războiul din Crimeea ( 1853 - 1856 ). Conferința de pace de la Paris ( 1856 ).**

1853 - izbucnește un conflict ruso - otoman. Imperiul Otoman este sprijinit de către Franța și Marea Britanie 1856 - Rusia este înfrântă, țarul este nevoit să accepte tratativele de pace de la Paris.


 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.2/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/350px-Fall_of_Sevastopol.jpg/334539262/350px-Fall_of_Sevastopol.jpg caption="350px-Fall_of_Sevastopol.jpg"]] ||
 * 350px-Fall_of_Sevastopol.jpg ||  ||
 * 350px-Fall_of_Sevastopol.jpg ||  ||
 * 350px-Fall_of_Sevastopol.jpg ||  ||
 * 350px-Fall_of_Sevastopol.jpg ||  ||
 * 350px-Fall_of_Sevastopol.jpg ||  ||
 * 350px-Fall_of_Sevastopol.jpg ||


 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.1/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.2/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/180px-Balaklava-camp.png/334539666/473x258/180px-Balaklava-camp.png width="473" height="258" caption="180px-Balaklava-camp.png"]] ||
 * 180px-Balaklava-camp.png ||  ||
 * 180px-Balaklava-camp.png ||  ||
 * 180px-Balaklava-camp.png ||  ||
 * 180px-Balaklava-camp.png ||  ||
 * 180px-Balaklava-camp.png ||  ||
 * 180px-Balaklava-camp.png ||

Prevederile Tratatului de pace de la Paris ( martie 1856 ) au influențat dezvoltarea politică a Principatelor. În cadrul Congresului s-a discutat problema unirii Principatelor : Franța, Rusia, Prusia, Regatul Sardiniei și Piemontului susțineau ideea unirii, Imperiul Habsburgic și Imperiul Otoman s-au opus categoric. Marea Britanie s-a declarat neutră, trecând apoi de parte Imperiului Otoman. Prevederile Congresului de pace de la Paris cu privire la Principatele Române :
 * desființarea proctectoratului Rusiei și înlocuirea lui cu garanția colectivă a marilor puteri europene
 * revenirea în cadrul Moldovei a trei județe din sudul Basarabiei ( Cahul, Bolgrad, Ismail ) retrocedate de către Rusia.
 * organizarea de către Imperiul Otoman ( puterea suzerană) a alegerilor de deputați pentru câte o Adunare Ad-hoc în fiecare Principat, care să exprime părerea populației în problemele unirii și organizării viitoare a statului.

- unirea Principatelor într-un singur stat cu numele de ”România”. - conducerea statului să revină unui principe străin dintr-o familie domnitoare europeană - noul stat să fie neutru și să se afle sub garanția marilor puteri - reforme interne
 * III. Adunările Ad-hoc ( 1857 )**
 * octombrie - decembrie 1857 - au avut loc, la București și Iași, dezbaterile Adunărilor Ad-hoc, încheiate cu adoptarea unei rezoluții care conțineau propunerile românilor adresate marilor puteri garante :


 * IV. Convenția de la Paris ( 1858 ) și dubla alegere ca domnitor a lui Alexandru Ioan Cuza ( 1859 )**

Principalele prevederi ale Convenției de la Paris :
 * pentru a decide în problema Principatelor, puterile garante s-au întrunit la Paris.
 * este adoptat o Convenție - document cu rol constituțional pentru Principate.
 * se constituiau Principatele Unite ale Moldovei și Țara Românească, sub suzeranitate otomană și garanția colectivă a marilor puteri
 * separarea puterilor în stat :
 * 1) puterea executivă ( separat pentru fiecare Principat) : domn și guvern
 * 2) puterea legislativă ( separat pentru fiecare Principat ) : domn, Adunare legislativă. Instituție comună : comisia centrală de la Focșani
 * 3) puterea judecătorească ( instituție comună ) : Înalta Curte de Justiție și Casație
 * sistemul de vot censitar
 * drepturi și libertăți cetățenești
 * desființarea privilegiilor sociale


 * V. Dubla alegere a lui Alexandru Ioan Cuza**
 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.1/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/200px-AIC_Cuza_Alexandru_Ioan.jpg/334575354/200px-AIC_Cuza_Alexandru_Ioan.jpg caption="200px-AIC_Cuza_Alexandru_Ioan.jpg"]] ||
 * 200px-AIC_Cuza_Alexandru_Ioan.jpg ||  ||
 * 200px-AIC_Cuza_Alexandru_Ioan.jpg ||  ||
 * 200px-AIC_Cuza_Alexandru_Ioan.jpg ||  ||
 * 200px-AIC_Cuza_Alexandru_Ioan.jpg ||  ||
 * 200px-AIC_Cuza_Alexandru_Ioan.jpg ||  ||
 * 200px-AIC_Cuza_Alexandru_Ioan.jpg ||


 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.5/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/250px-Romania_1859-1878.png/334575570/347x268/250px-Romania_1859-1878.png width="347" height="268" caption="250px-Romania_1859-1878.png"]] ||
 * 250px-Romania_1859-1878.png ||  ||
 * 250px-Romania_1859-1878.png ||  ||
 * 250px-Romania_1859-1878.png ||  ||
 * 250px-Romania_1859-1878.png ||  ||
 * 250px-Romania_1859-1878.png ||  ||
 * 250px-Romania_1859-1878.png ||


 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.3/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/200px-Theodor_Aman_-_Proclamarea_Unirii.jpg/334575862/308x278/200px-Theodor_Aman_-_Proclamarea_Unirii.jpg width="308" height="278" caption="200px-Theodor_Aman_-_Proclamarea_Unirii.jpg"]] ||
 * 200px-Theodor_Aman_-_Proclamarea_Unirii.jpg ||  ||
 * 200px-Theodor_Aman_-_Proclamarea_Unirii.jpg ||  ||
 * 200px-Theodor_Aman_-_Proclamarea_Unirii.jpg ||  ||
 * 200px-Theodor_Aman_-_Proclamarea_Unirii.jpg ||  ||
 * 200px-Theodor_Aman_-_Proclamarea_Unirii.jpg ||  ||
 * 200px-Theodor_Aman_-_Proclamarea_Unirii.jpg ||


 * la 5 ianuarie 1859, Adunarea electivă a Moldovei l-a ales ca domnitor pe Alexandru Ioan Cuza
 * pentru a realiza unirea, românii s-au folosit de o omisiune a Convenției de la Paris, care nu preciza că aceiași persoană nu poate ocupa funcția de domnitor în ambele Principate
 * la 24 ianuarie 1859, Adunarea electivă a Țării Românești, dubla alegere a acestuia consacrând unirea Moldovei cu Țara Românească.

- reunirea armatelor, a sistemului monetar, vamal și al serviciului poștal din cele două Principate - stabilirea capitalei unice la București
 * VI. Domnia lui Alexandru Ioan Cuza ( 1859 - 1866 )**
 * a. perioada 1859 -1861**
 * obiectivele principale urmărite de Alexandru Ioan Cuza au vizat recunoașterea unirii pe plan internțional, iar pe plan intern modernizarea statului.
 * marile puteri s-au întrunit la Paris la 26 martie/7 aprilie 1859
 * cu excepția Austriei și Imperiului Otoman, celelalte puteri au recunoscut actul de la 24 ianuarie 1859
 * în cadrul conferinței de la Constantinopol din 22 noiembrie / 4 decembrie 1861, unirea este recunoscută de către puterile garante
 * pe plan intern, s-au luat măsuri de consolidare a unirii :
 * b. perioada 1862 - 1866**

principalele reforme : - aprilie 1864 - guvernul Kogălniceanu prezintă proiectul legii agrare Adunării Obstești pentru aprobare. Adunarea respinge proiectul și acordă un vot de blam guvernului, care demisionează - 2 mai 1864 - lovitură de stat, a marcat instaurarea politicii autoritare a lui Cuza, în urma căruia dizolvă Adunarea și păstrează în funcție guvernul. Este organizat un plebicist prin care cetățenii cu drept de vot aprobă :
 * ianuarie 1862, au început să funcționeze la București Parlamentul unic (Adunarea Obștească) și guvernul unic condus de Barbu Catargiu.
 * **1863 - legea secularizării averilor mânăstirești**. Pământurile Bisericii au trecut în proprietatea statului român
 * **1864 - legea agrară** . Adoptarea acesteia a fost precedată de următoarele evenimente :
 * //Statutul Dezvoltator al Convenției de la Paris//, prin care puterile domnitorului sunt sporite iar Parlamentul devenea bicameral
 * **legea electorală** - se mărea numărul votanților, dar votul rămâne censitar
 * legea agrară, adoptată la 14 august 1864 prevedea :**
 * desființarea obligațiilor țăranilor față de boieri prin plata unei despăgubiri eșalonate pe timp de 15 ani
 * împropietărirea familiilor țărănești cu loturi de pământ diferențiate ca intindere după numărul de vite de muncă deținut de fiecare familie
 * 1864 - legea învățământului :**
 * modernizarea sistemului de învățământ
 * învățământul primar obligatoriu și gratuit


 * alte reforme :**
 * **adoptarea Codului Civil și a Codului Penal, după model francez**
 * **modernizarea organizării administrative prin Legea comunală**
 * **constituirea Camerei de Comerț și adoptarea Codului comercial**

Datorită tendințelor autoritare ale domnitorului, împotriva acestuia se formează o coaliție între conservatori și liberali- radicali ( monstruoasa coaliție ) iar la 11 februarie 1866, în urma unui complot, domnitorul Alexandru Ioan Cuza este nevoit să abdice.


 * VII. Monarhia constituțională și cucerirea independenței de stat a României.**
 * după abdicarea lui Cuza, conducerea României este preluată de către o locotenență domnească.
 * Philip de Flandra refuză să devină domn al României, cu sprijinul împăratului francez Napoleon al III-lea, guvernul român a oferit domnia lui Carol de Hohenzollern - Sigmaringen,membru al dinastiei Prusiei.
 * prin aducerea unui domn străin se urmărea consolidarea autonomiei, creșterea prestigiului extern al statului român și încetarea rivalităților politice pe plan intern
 * aprilie 1866 - populația cu drept de vot a participat la un plebicist prin care a acceptat venirea unui principe străin la conducerea statului român
 * 10 mai 1866 - principele Carol depune jurământul de credință, devenind principele României.
 * prin Constituția din 1866, România devine monarhie constituțională, iar în 1881 devine regat, Carol I , Rege al României.


 * VIII. Cucerirea independenței de stat a României.**


 * 1875 - provinciile otomane din Balcani se revoltă împotriva dominației turcești. Serbia se alătură rebelilor și declară război Imperiului Otoman, fiind sprijinită în secret de către Rusia. Reizbucnește ” criza orientală”.
 * guvernul român, condus de către Lascăr Catargiu, incearcă pe lângă Imperiul Otoman să obțină independența României pe cale diplomatica, fără succes.
 * 1876 - Constituția otomană - România ”provincie privilegiată a Imperiului Otoman”.
 * 4 aprilie 1877 - este semnată la București, o convenție româno-rusă , privind tranzitul trupelor ruse pe teritoriul României.
 * ostilități la Dunăre între români și otomani
 * 9 mai 1877 - ministrul de externe, Mihail Kogălniceanu, citește de la tribuna Parlamentului României, declarația de independență a României.
 * iulie 1877, Rusia solicită României să i se alăture impotriva turcilor. Armata română trece Dunărea, iar armatele ruso-române de pe frontul din Balcani trec sub comanda lui Carol I.
 * 28 noiembrie 1877 - armata otomană din Balcani, în frunte cu comandantul lor Osman Pașa capitulează la Plevna
 * armata rusă înaintează spre Istanbul, Otomanii capitulează
 * în urma păcii de la San Stefano și congresului de pace de la Berlin, din 1878, României i se recunoaște independența, iar în schimbul județelor din sudul Basarabiei , primește Dobrogea și Delta Dunării


 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.5/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.4/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/200px-Grivita_1877.jpg/335577686/332x274/200px-Grivita_1877.jpg width="332" height="274" caption="200px-Grivita_1877.jpg"]] ||
 * 200px-Grivita_1877.jpg ||  ||
 * 200px-Grivita_1877.jpg ||  ||
 * 200px-Grivita_1877.jpg ||  ||
 * 200px-Grivita_1877.jpg ||  ||
 * 200px-Grivita_1877.jpg ||  ||
 * 200px-Grivita_1877.jpg ||


 * ||  ||   ||   ||   || [[image:http://1.1.1.5/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/200px-Nicolae_Grigorescu_004.jpg/335578306/354x264/200px-Nicolae_Grigorescu_004.jpg width="354" height="264" caption="200px-Nicolae_Grigorescu_004.jpg"]] ||
 * 200px-Nicolae_Grigorescu_004.jpg ||  ||
 * 200px-Nicolae_Grigorescu_004.jpg ||  ||
 * 200px-Nicolae_Grigorescu_004.jpg ||  ||
 * 200px-Nicolae_Grigorescu_004.jpg ||  ||
 * 200px-Nicolae_Grigorescu_004.jpg ||  ||
 * 200px-Nicolae_Grigorescu_004.jpg ||


 * IX. Constituirea României Mari**
 * Contextul extern**


 * 28 iunie 1914 - este asasinat, la Sarajevo, prințul moștenitor al tronului austro-ungar, Franz Ferdinand, de către un naționalist sârb.**
 * 28 iulie 1914 - Austro-Ungaria declară război Serbiei.**
 * Consiliul de Coroană de la Sinaia din 3 august 1914, România s-a declarat neutră.
 * 27 septembrie 1914 - regele Carol I a murit, responsabilitatea politicii externe revine guvernului liberal condus de Ion I. C. Brătianu ( era adeptul expectativei armate pentru pregătirea războiului și realizarea unității naționale).
 * după negocieri intense cu Antanta, România intră în război de partea acesteia, în august 1916.
 * după un succes inițial, armata română este obligată să se retragă în Moldova, Puterile Centrale ocupând o mare parte din teritoriul României, inclusiv orașul București.
 * frontul este stabilizat în anul 1917, dar datorită evenimentelor din Rusia, guvernul român este nevoit să încheie un armistițiu, prin care România devenea dependentă politic și economic față de Puterile Centrale (aprilie 1918 ).
 * pe frontul de vest, aliații au respins ofensiva germană iar datorită mișcărilor de eliberare a natiunilor din cadrul imperiul austro-ungar a dus la destrămarea acestuia.
 * 11 noiembrie 1918 - Germania capitulează.
 * ||  || [[image:http://1.1.1.4/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.2/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/250px-AtentatSarajevo.jpg/338442330/250px-AtentatSarajevo.jpg caption="250px-AtentatSarajevo.jpg"]] ||
 * 250px-AtentatSarajevo.jpg ||  ||
 * 250px-AtentatSarajevo.jpg ||  ||
 * 250px-AtentatSarajevo.jpg ||


 * ||  || [[image:http://1.1.1.4/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.2/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/150px-WWI_Poster_Rumania.jpg/338442604/215x374/150px-WWI_Poster_Rumania.jpg width="215" height="374" caption="150px-WWI_Poster_Rumania.jpg"]] ||
 * 150px-WWI_Poster_Rumania.jpg ||  ||
 * 150px-WWI_Poster_Rumania.jpg ||  ||
 * 150px-WWI_Poster_Rumania.jpg ||


 * ||  || [[image:http://1.1.1.3/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/250px-Lenin_WWI.jpg/338442998/250x356/250px-Lenin_WWI.jpg width="250" height="356" caption="250px-Lenin_WWI.jpg"]] ||
 * 250px-Lenin_WWI.jpg ||  ||
 * 250px-Lenin_WWI.jpg ||  ||
 * 250px-Lenin_WWI.jpg ||


 * ||  || [[image:http://1.1.1.3/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/imagini_ww1.jpg/338443370/imagini_ww1.jpg caption="imagini_ww1.jpg"]] ||
 * imagini_ww1.jpg ||  ||
 * imagini_ww1.jpg ||  ||
 * imagini_ww1.jpg ||


 * ||  || [[image:http://1.1.1.5/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.1/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/WWI.gif/338444122/302x224/WWI.gif width="302" height="224" caption="WWI.gif"]] ||
 * WWI.gif ||  ||
 * WWI.gif ||  ||
 * WWI.gif ||


 * Factorii care au dus la realizarea Marii Unirii în anul 1918 :**
 * recunoașterea dreptului popoarelor la autodeterminare în urma revoluției bolșevice din Rusia ( 1917 ) și a publicării declarației președintelui american W.Wilson privind reorganizarea internațională postbelică ( 1918 )
 * înfrângerea Puterilor Centrale și victoria Antantei
 * prăbușirea imperiilor multinaționale ( Austro-Ungar, Rus ).


 * a. Basarabia**
 * aprilie 1917 - s-a format la Chișinău Partidul Național Moldovenesc - președinte Vasile Stroescu
 * obiectivul principal - autonomia Basarabiei
 * organul de presă - ”Cuvântul Moldovenesc” - condus de Onisifor Ghibu
 * 8 octombrie 1917 - Congresul ostașilor moldoveni întrunit la Chișinău a proclamat autonomia Basarabiei
 * 2 - 6 noiembrie 1917 - Congresul de constituire al Sfatului Țării. Sfatul Țării era condus de Ion Inculeț, organ executiv - Consiliul Directorilor Generali ( condus de Petre Erhan)
 * 2 decembrie 1917 - Sfatul Țării proclamă Republica Democratică Moldovenească. Primul președinte ales Ion Inculeț.
 * datorită distrugerilor provocate de către armatele rusești în retragere și de către bolșevicii care încercau să preia controlul asupra teritoriului, Consiliul Directorilor Generali solicită ajutorul armatei române.
 * 12 ianuarie 1918, armata română trece Prutul și restabilește ordinea în Basarabiaa
 * 24 ianuarie 1918, Sfatul Țării proclamă independența Republicii Democrate Moldovenești
 * 27 martie 1918 - Sfatul Țării a votat unirea Basarabiei cu România
 * 22 aprilie 1918 - Regele Ferdinand a semnat decretul de promulgare a Actului Unirii Basarabiei cu România
 * ||  || [[image:http://1.1.1.5/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.2/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/65px-Unification_of_Romania_%26_Bessarabia.jpg/338427146/180x294/65px-Unification_of_Romania_%26_Bessarabia.jpg width="180" height="294" caption="65px-Unification_of_Romania_&_Bessarabia.jpg"]] ||
 * 65px-Unification_of_Romania_&_Bessarabia.jpg ||  ||
 * 65px-Unification_of_Romania_&_Bessarabia.jpg ||  ||
 * 65px-Unification_of_Romania_&_Bessarabia.jpg ||


 * ||  || [[image:http://1.1.1.5/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.1/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/200px-Basarabia.jpg/338427804/336x337/200px-Basarabia.jpg width="336" height="337" caption="200px-Basarabia.jpg"]] ||
 * 200px-Basarabia.jpg ||  ||
 * 200px-Basarabia.jpg ||  ||
 * 200px-Basarabia.jpg ||


 * b. Bucovina**
 * octombrie 1918 - deputații români din Parlamentul de la Viena au constituit Consiliul Național Român, condus de Constantin Iosipescu Grecul și George Grigorovici
 * 9 octombrie 1918 - CNR a cerut în numele națiunii dreptul la autodeterminare
 * 14 octombrie 1918 - este constituit Adunarea Constituantă a Bucovinei, condus de către Iancu Flondor
 * 12 noiembrie 1918 - armata română a intervenit la cererea CNR pentru a contracara acțiunile ucranienilor care încercau să ocupe regiunea
 * 28 noiembrie 1918 - au început lucrările Congresului General al Bucovinei . Președintele Congresului, Iancu Flondor, care a dat citire Moțiunii prin care se hotăra Unirea necondiționată și pentru vecie a Bucovinei, în vechile ei hotare, cu Regatul României.
 * ||  || [[image:http://1.1.1.2/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.1/bmi/1.1.1.4/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/220px-Bukovina_1910.jpg/338441592/310x368/220px-Bukovina_1910.jpg width="310" height="368" caption="220px-Bukovina_1910.jpg"]] ||
 * 220px-Bukovina_1910.jpg ||  ||
 * 220px-Bukovina_1910.jpg ||  ||
 * 220px-Bukovina_1910.jpg ||


 * c. Transilvania**
 * aprilie 1918 - congresul națiunilor din imperiu, desfășurat la Roma, adoptase hotărârea fiecăruia dintre acestea de a se constitui în stat național independent sau de a se uni cu un stat național existent
 * 29 septembrie 1918- Partidul Național Român - întruniți la Oradea, au adoptat o Declarație, în care proclamau : libertatea națiunii, separarea politică de Ungaria și asumarea suveranității în teritoriul național.
 * 18 noiembrie 1918 - Alexandru Vaida- Voievod a prezentat Declarația de autodeterminare, în Parlamentul Ungariei.
 * 30-31 octombrie 1918 - s-a constituit la Arad, Consiliul Național Român Central, format din 6 reprezentanți ai Partidului Social Democrat și 6 reprezentați ai PNR.
 * CNRC a publicat manifestul ”Către națiunea română”
 * 13 -14 noiembrie 1918 - Arad, tratative româno-ungare eșuează
 * 1 decembrie 1918- Marea Adunare Națională de la Alba Iulia, deschisă de către Gheorghe Pop de Băsești, iar rezoluția Unirii a fost prezentată de către Vasile Goldiș
 * MAN a adoptat rezoluția care proclama unirea cu România
 * 24 decembrie 1918 - regele Ferdinand a emis decretul de unire.
 * ||  || [[image:http://1.1.1.3/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.2/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/120px-Declaratia_de_la_Alba_Iulia.jpg/338454872/253x220/120px-Declaratia_de_la_Alba_Iulia.jpg width="253" height="220" caption="120px-Declaratia_de_la_Alba_Iulia.jpg"]] ||
 * 120px-Declaratia_de_la_Alba_Iulia.jpg ||  ||
 * 120px-Declaratia_de_la_Alba_Iulia.jpg ||  ||
 * 120px-Declaratia_de_la_Alba_Iulia.jpg ||


 * ||  || [[image:http://1.1.1.4/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/300px-1dec.jpg/338455264/300px-1dec.jpg caption="300px-1dec.jpg"]] ||
 * 300px-1dec.jpg ||  ||
 * 300px-1dec.jpg ||  ||
 * 300px-1dec.jpg ||


 * ||  || [[image:http://1.1.1.5/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.3/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/770px-Alba_Iulia_Resolution.jpg/338455790/770px-Alba_Iulia_Resolution.jpg caption="770px-Alba_Iulia_Resolution.jpg"]] ||
 * 770px-Alba_Iulia_Resolution.jpg ||  ||
 * 770px-Alba_Iulia_Resolution.jpg ||  ||
 * 770px-Alba_Iulia_Resolution.jpg ||


 * ||  || [[image:http://1.1.1.5/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.3/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/300px-RomaniaGreatUnion.jpg/338456280/486x326/300px-RomaniaGreatUnion.jpg width="486" height="326" caption="300px-RomaniaGreatUnion.jpg"]] ||
 * 300px-RomaniaGreatUnion.jpg ||  ||
 * 300px-RomaniaGreatUnion.jpg ||  ||
 * 300px-RomaniaGreatUnion.jpg ||


 * ||  || [[image:http://1.1.1.2/bmi/1.1.1.5/bmi/1.1.1.4/bmi/1.1.1.5/bmi/pregatirebac2012.wikispaces.com/file/view/250px-AnimatieGraniteRomania_1859-2010.gif/338457084/382x318/250px-AnimatieGraniteRomania_1859-2010.gif width="382" height="318" caption="250px-AnimatieGraniteRomania_1859-2010.gif"]] ||
 * 250px-AnimatieGraniteRomania_1859-2010.gif ||  ||
 * 250px-AnimatieGraniteRomania_1859-2010.gif ||  ||
 * 250px-AnimatieGraniteRomania_1859-2010.gif ||

Până la integrarea în cadrul statului român, Transilvania a fost condusă de Marele Sfat Național, organ reprezentativ și de Consiliul Dirigent, condus de Iuliu Maniu și subordonat guvernului de la București. Apartenența acestor provincii la statul român a fost recunoscuta prin Tratatul de pace încheiat la Trianon ( 1920) în Conferința de la Paris ( 1919 - 1920).


 * România postbelică. Stalinism, național - comunism și disidență anticomunistă. Construcția demoncrației postdecembriste.**
 * Stalinism și național - comunism**
 * 23 august 1944 - mareșalul Ion Antonescu este înlăturat de la putere, România trecând de partea Aliaților. Beneficiind de sprijinul Armatei Roșii, Partidul Comunist Român începe să preia puterea.
 * 6 martie 1945 - În urma presiunilor exercitate de către Moscova, regele Mihai I este nevoit să-l numească prim-ministru pe dr. Petru Groza, aflat sub controlul PCR
 * 1945 - 1946 - ”greva regală”, ineficientă
 * noiembrie 1946 - alegeri parlamentare, fraudate de către PCR. În 1947, partidele politice de opoziție sunt desființați iar liderii lor sunt arestați.
 * 30 decembrie 1947 - regele Mihai I abdică, este proclamată Republica Populară Română.
 * Regimul stalinist a lui Gheorghe Gheorghiu Dej (1947-1965)**
 * **1947 -1960 - regimul se caracterizează prin supunerea totală față de Moscova**
 * România a devenit un stat totalitar, de tip stalinist
 * puterea era deținută de un singur partid - Partidul Muncitoresc Român, condus de Gheorghe Gheorghiu Dej
 * sunt introduse constituțiile din 1948 și 1952
 * după moartea lui Stalin ( 1953 ) în cadrul partidului au apărut lupte pentru putere :
 * înlăturarea în 1952 a ”grupării moscovite”
 * liderul ”grupării naționale” Lucrețiu Pătrășcanu este executat în 1954
 * comuniștii s-au menținut la putere prin :
 * înlăturarea vechii elite politice și intelectuale
 * întreruprea relațiilor cu lumea occidentală
 * promovarea ideii de luptă de clasă
 * organizarea după sistem sovietic a învățământului și a culturii
 * supravegherea cultelor religioase
 * falsificarea istoriei naționale
 * **1960 - 1965 - reorientare a politicii interne și externe, are loc o relativă răcire în relațiile româno-sovietice**
 * sunt reluate legăturile cu Occidentul
 * promovarea unei orientări ”naționale” în cultură
 * 1962 - 1964 - sunt eliberați deținuții politici
 * aprilie 1964 - //Declarația cu privire la poziția PMR în problemele mișcării comuniste și muncitorești internaționale//, prin care România proclamă principiile suveranității și independenței naționale , neamestecului în treburile interne , avantajului și respectului reciproc.


 * Economia României a urmat modelul economic sovietic :**
 * naționalizare
 * planificare
 * industrializare
 * colectivizarea agriculturii
 * integrarea în comunitatea economică a statelor satelizate URSS - Consiliul de Ajutor Economic Reciproc ( C.A.E.R. - 1949 )
 * Naționalizarea ( etatizarea) :**
 * impusă prin legea din anul 1948
 * a vizat intreprinderile industriale și miniere, băncile, firmele de asigurări, de transporturi
 * a marcat instaurarea proprietății de stat în economie și desființarea proprietății private în domeniu
 * Planificarea economiei :**
 * a urmărit instituirea economiei centralizate, de comandă
 * a fost inaugurată prin planurile anuale din 1949 și 1950
 * a continuat, din 1951, prin planurile cincinale
 * a fost supravegheată de Comitetul de Stat al Planificării.


 * Industrializarea :**

- mecanizarea - dezvoltarea industriei grele și a celei constructoare de mașini - electrificarea - automatizarea - chimizarea
 * a fost considerată domeniul cel mai dinamic al economiei socialiste
 * în primul deceniu de la instaurarea puterii comuniste s-a aflat în strânsă legătura cu interesele economice sovietice ( SOVROM )
 * după reluarea legăturilor cu Occidentul, reușindu-se o relativă retehnologizare a întreprinderilor
 * România s-a transformat într-o țară industrial - agrară
 * a avut direcții principale :
 * criza petrolieră mondială din anii 70 a afectat grav economia, a necesitat eforturi financiare și sociale foarte mari, care au dus la creșterea datoriei externe a României și a dus la scăderea nivelului de trai al populației
 * decalaj important față de statele din Europa de Vest


 * Colectivizarea forțată a agriculturii :**


 * s-a desfășurat începând din anul 1949 și a urmărit limitarea proprietății private în agricultură și aducerea acestui domeniu economic sub controlul statului
 * Principalele caracteristici ale colectivizării au fost :**
 * desființarea categoriei sociale a țăranilor înstăriți ( chiaburi )
 * utilizarea metodei de coerciție ( arestări, condamnări, confiscări ) și de propagandă pentru a-i sili pe țărani să participe la Gospodăriile Agricole Colective ( din 1966 - Cooperative Agricole de Producție )
 * manifestarea rezistenței țăranilor prin răscoale, respingerea cotelor obligatorii
 * degradarea vieții social-economice tradiționale în lumea satului
 * migrarea forței de muncă de la sat la oraș
 * în 1962, se încheie colectivizarea, numai 4 % din suprafața arabilă a țării se afla în proprietatea individuală țărănească.


 * Regimul politic național - comunist al lui Nicolae Ceaușescu**


 * 1965 - Congresul Partidului Muncitoresc Român stabilea :**
 * se revine la vechea denumire Partidul Comunist Român
 * alegerea în funcția de conducător al partidului a lui Nicolae Ceaușescu
 * este adoptă o nouă Constituție, prin care România devine Republica Socialistă România


 * Perioada 1965 - 1971 s-a caracterizat prin :**
 * procesul de desovietizare și destalinizare continuă
 * condițiile de viață ale populației - relativă îmbunătățire
 * eliberarea și reabilitarea unora dintre deținuții politici
 * reluarea legăturilor politice, economice, culturale cu statele occidentale
 * refuzul României de a se alătura statelor membre ale Tratatului de la Varșovia, în 1968, împotriva mișcării democratice


 * Perioada 1971 - 1989 s-a caracterizat prin :**
 * instaurarea dictaturii personale a lui Nicolae Ceaușescu - președinte al RSR în anul 1974
 * promovarea în funcțiile de conducere a membrilor familiei Ceaușescu
 * secătuirea resurselor țării și creșterea datoriei externe datorită industrializării forțate și realizarea marilor construcții propagandistice
 * restrângerea drastică a consumului populației și scăderea nivelului de trai - achitarea datoriei externe
 * încălcarea drepturilor omului, inițierea programului de sistematizare urbană și rurală a dus la izolarea țării în relațiile cu statele occidentale
 * politică de teroare exercitată de securitate și reprimarea drastică a revoltelor împotriva regimului

În anul 1964 s-a trecut la eliberarea deținuțiilor politici.
 * Disidența anticomunistă**
 * Represiunea politică din perioada 1948 - 1964 s-a caracterizat prin :**
 * deportare
 * lagăre pentru deținuți politici
 * utilizarea torturii, a procedeelor degradante și dezumanizante
 * În perioada regimului condus de Nicolae Ceaușescu s-a manifestat prin :**
 * impunerea domiciliului obligatoriu
 * supravegherea foștilor deținuți politici, a foștilor oponenți
 * supravegherea permanentă a populației
 * utilizarea spitalelelor de psihiatrie împotriva persoanelor bănuite de opoziție împotriva regimului politic.


 * Forme de rezistență anticomunistă** :
 * rezistența armată - 1944 -1960
 * rezistența țărănească - 1949 - 1962
 * revoltele muncitorești - 1977 ( Valea Jiului ), 1987 ( Brașov )
 * disidența - Paul Goma, Mircea Dinescu, Ana Blandiana, Doina Cornea etc


 * Pluralismul politic și construcția democrației postdecembriste în România după 1989**


 * 1989 - regimurile comuniste din Europa de Est se prăbușesc
 * 16 - 22 decembrie 1989 - în urma mișcărilor de protest și alăturării Armatei revoluționarilor, Nicolae și Elena Ceaușescu sunt nevoiți să fugă. Sunt prinși, iar după un simulacru de proces, executați ( 25 decembrie 1989 - Târgoviște )
 * s-a revenit la sistemul politic democratic
 * au fost reînființate vechile partide politice
 * apar partide noi
 * sunt organizate alegeri parlamentare și prezidențiale libere
 * este adoptată o nouă Constituție - 1991 revizuită din 2003
 * 2007 - România devine membru UE